Muška i ženska energija – što tu ne valja?
Teorija kaže da postoji muška i ženska energija. Da je jedna dominantna, snažna, logična i vođena razumom. Druga je pasivna, nježna, intuitivna i vođena emocijama.
![Margarita Tomić i Maja Marić Margarita Tomić i Maja Marić](https://mamager.hr/wp-content/uploads/2024/02/Izrezak-8.png)
![post-text-image](https://mamager.hr/wp-content/uploads/2023/11/post-text-image.png)
Što odmah u startu povlači sa sobom pretpostavku da je jedna nadmoćna nad drugom. Jedna je bolja, a druga je – pa ono, drugotna. Kao i žena, je li tako? Naravno da je tako.
Da sada ne ulazimo u teoriju ovih energija koja možda i nije nužno kriva jer ne veže energiju za spol – nigdje ne kaže da ženska energija mora biti akumulirana u osobi (biološkog) ženskog spola i obrnuto. Ali ova teorija, kao i mnogi mikro-trendovi koji hvataju zalet na društvenim mrežama, pronalaze plodno tlo kada se predstavljaju na površan, ali pomalo skandalozan način.
A ono što gledamo u zadnje vrijeme je jačanje desničarskih razmišljanja koja kao svoju svetu misiju imaju obranu “tradicionalnih vrijednosti”. Tradicionalne vrijednosti su pod navodnicima jer – što to uopće znači? Tradicionalne vrijednosti mogu biti sve od pojma nuklearne obitelji do prava muškarca da ženu “stavi tamo gdje joj je mjesto”.
Samo je nekako uvijek naglasak na ovom drugom.
A ja sam se, eto, umorila od vječnog objašnjavanja zašto to nije u redu i zašto feminizam nije prljava riječ. Žene nisu uškopile muškarce tražeći jednaka prava i nitko ne zabranjuje ženama, koje to žele, da i dalje budu domaćice, kućanice, “samo” majke i supruge. To su odluke koje trebaju biti donesene između ljudi koji žive u zajednici i nisu stvar društvenog poretka.
Ponekad je bolje i za obitelj i za financije da netko ostane kod kuće s djetetom. Ponekad je to naprosto dogovor između partnera, čak i ako ne postoje financijske beneficije. A ponekad će žena odlučiti da se želi vratiti na posao, čak i ako je jedina prednost – njeno mentalno zdravlje, njena karijera, njena potreba da bude nešto osim majke i kućanice.
ADVERTISEMENT
Ali dokle god postavljamo jednadžbu tako da je ženino povijesno, biološko i religijsko poslanje stajati u pregači za šporetom iz dana u dan, dok si ne poželi staviti glavu u pećnicu, ne možemo govoriti o ravnopravnosti.
A to je feminizam. Ravnopravnost.
Ne jednakost. To su dvije različite riječi. Jednakost znači da moj muž doji dijete umjesto mene, što nije moguće. Jednakost znači da ja otvaram teglu krastavaca mom mužu, što je nemoguće bez tupog noža i kuhinjske krpe. Ali ravnopravnost kaže da ja imam pravo na iste želje, ambicije i prilike na koje ima i bilo koji muškarac na svijetu.
I da moja “ženska energija” nema nikakve veze s tim.
A o svemu tome govorimo i u epizodi podcasta Samo bez panike. Nas dvije, Margarita i Maja, raspravljamo koliko ima istine u tim zaključcima i jesu li feministice stvarno dovele do toga da izumre “pravo muško” u našem društvu. Naravno, spominjemo i pojmove kao što su – nošenje vreća cementa, sposobnost rađanja i dojenja, Henrik VIII. i par obezglavljenih žena, uporaba teških strojeva u građevini, ali i prosječan broj susreta čovjeka i medvjeda u suvremeno doba.
Zvuči zbunjujuće, ali sve će imati smisla kada upalite podcast. Obećajem.
Na jednom mjestu spominjem istraživanje o ženskoj zdjelici i carskom rezu i nezgodno sam objasnila istraživanje tako da je došlo do greške – ne “smanjuje” se zdjelica nego “preživljavaju” žene koje imaju preusku zdjelicu za porod pa se onda to prenosi dalje genetski”, pojašnjava Maja.
Dodaje da ima sve više žena kojima uska zdjelica nije prepreka za porod, kao prije sto godina pa tako ne dolazi do “prirodne selekcije” i umiranja žena (i djece) koje imaju preusku zdjelicu za prirodni porod.
“Zato, između ostalog, dolazi do povećanja broja neophodnih carskih rezova. Za one koje zanima, radi se o istraživanju koje je davno objavljeno (pa je zato i došlo do nezgodnog parafraziranja – naprosto se nisam dobro sjećala, a nisam znala da ću ga spominjati pa nisam prije provjerila koliko dobro se sjećam činjenica”, priznaje Maja
Autorica naslovne fotografije: Ana Babić
ADVERTISEMENT