Revolucionarno istraživanje koje otkriva puno toga: AI može razlikovati muški i ženski mozak
Muškarci su s Marsa, a žene s Venere? Možda će umjetna inteligencija jednom i na to odgovoriti, ali do tada se ide dublje u analiziranje najnovijeg istraživanja koje ističe kako postoji AI model koji uspješno može razlikovati muški od ženskog mozga.
![Ilustracija Sken mozga](https://mamager.hr/wp-content/uploads/2024/02/pexels-anna-shvets-4226219-1-scaled.jpg)
![post-text-image](https://mamager.hr/wp-content/uploads/2023/11/post-text-image.png)
Spol je važan biološki faktor koji utječe na ljudsko ponašanje i manifestaciju psihijatrijskih i neuroloških poremećaja. Međutim, prethodna istraživanja o tome kako se mozak razlikuje između muškaraca i žena su bila nedosljedna. Sve do nedavno.
Novo istraživanje znanstvenika sa Stanforda otkriva novi model umjetne inteligencije (AI) koji je bio uspješan u više od 90% slučajeva u određivanju razlike između mozga žene i muškarca.
Otkrića pomažu u rješavanju dugotrajne kontroverze o tome postoje li pouzdane razlike u ljudskom mozgu i sugeriraju da razumijevanje tih razlika može biti ključno za rješavanje neuropsihijatrijskih stanja koja utječu na žene i muškarce na različite načine.
ADVERTISEMENT
Spol igra ključnu ulogu u razvoju ljudskog mozga
Mjera u kojoj spol osobe utječe na to kako joj je mozak organiziran i funkcionira dugo je bila predmet rasprave među znanstvenicima. Iako znamo da spolni kromosomi s kojima se rađamo pomažu odrediti koktel hormona kojima su naši mozgovi izloženi – posebno tijekom rane faze razvoja, puberteta i starenja – istraživači su dugo imali problema s povezivanjem spola s konkretnim razlikama u ljudskom mozgu.
Strukture mozga obično izgledaju vrlo slično kod muškaraca i žena, a prethodna istraživanja koja su proučavala kako različite regije mozga surađuju također su uglavnom propala.
“Ključna motivacija za ovo istraživanje je činjenica da spol igra ključnu ulogu u razvoju ljudskog mozga, u starenju i u manifestaciji psihijatrijskih i neuroloških poremećaja”, rekao je Vinod Menon, doktor znanosti, profesor psihijatrije i bihevioralnih znanosti i direktor Laboratorija za kognitivne neuroznanosti na Stanfordu, piše Science Daily.
![Ilustracija Sken mozga](https://mamager.hr/wp-content/uploads/2024/02/pexels-tima-miroshnichenko-6010927-1-scaled.jpg)
Izvor: Pexels
Ovo istraživanje ne ulazi u to nastaju li razlike povezane sa spolom rano u životu ili ih pokreću hormonalne razlike ili različite društvene okolnosti.
Otkrivanje razlika u mozgu
U svom trenutnom istraživanju, Menon i njegov tim iskoristili su nedavne napretke u umjetnoj inteligenciji, kao i velike skupove podataka, kako bi proveli moćniju analizu.
Prvo su stvorili AI model duboke neuronske mreže, koji uči klasificirati podatke o slikama mozga. Kako su istraživači pokazivali snimke mozga AI modelu i rekli mu da gleda mozak muškarca ili žene, model je počeo “primjećivati” razlike.
Ovaj AI model pokazao je superiornu izvedbu u usporedbi s onima u prethodnim studijama, djelomično zato što je koristio duboku neuronsku mrežu koja analizira dinamičke MRI snimke
ADVERTISEMENT
Kada su istraživači testirali AI model na oko 1500 skenova mozga ljudi u dobi od 20 do 35 godina, gotovo uvijek bi mogao prepoznati je li riječ o ženi ili muškarcu.
Činjenica da je tako dobro funkcionirao na različitim skupovima podataka, uključujući skenove mozga s više lokacija u SAD-u i Europi, čini rezultate posebno uvjerljivima.
“Ovo je vrlo snažan dokaz da spol čvrsto određuje organizaciju ljudskog mozga,” istaknuo je Menon.
![Ilustracija Sken mozga](https://mamager.hr/wp-content/uploads/2024/02/pexels-anna-shvets-4226119-1-scaled.jpg)
Izvor: Pexels
Predviđanja
Donedavno, AI model poput onog koji je koristio Menonov tim pomagao bi istraživačima razvrstavati mozgove u različite grupe, ali ne bi pružao informacije o tome kako se razvrstavanje dogodilo. Danas istraživači imaju pristup alatu nazvanom “AI koji objašnjava” i može analizirati velike količine podataka kako bi se razumjelo kako AI model donosi odluke.
Koristeći model “AI koji objašnjava”, Menon i njegov tim identificirali su mreže mozga koje su bile najvažnije za procjenu AI-ja je li sken mozga muškarca ili žene. Utvrdili su da je AI model najčešće gledao u zadane mreže – striatum i limbičku kako bi donio odluku.
Zatim se tim zapitao mogu li stvoriti još jedan AI model koji bi mogao predvidjeti koliko će sudionici dobro obaviti određene kognitivne zadatke na temelju funkcionalnih značajki mozga koje se razlikuju između žena i muškaraca. Razvili su spolno specifične modele kognitivnih sposobnosti.
Jedan AI model učinkovito je predviđao kognitivne performanse kod muškaraca, ali ne i kod žena, a drugi kod žena, ali ne i kod muškaraca. Rezultati ukazuju na funkcionalne značajke mozga koje variraju između spolova.
Iako je tim primijenio svoj AI model duboke neuronske mreže na pitanja o spolnim razlikama, Menon kaže da se AI model može primijeniti i na odgovore na pitanja o tome kako se gotovo svaki aspekt povezanosti mozga može odnositi na bilo koju vrstu kognitivne sposobnosti ili ponašanja. On i njegov tim planiraju svoj AI model učiniti javno dostupnim za korištenje bilo kojem istraživaču.
“Istraživač bi mogao koristiti naše AI modele kako bi pronašao razlike u mozgu povezane s problemima učenja ili razlikama u socijalnom funkcioniranju“, zaključio je Menon.
Izvor naslovne fotogafije: Pexels